![Patrioti õhukaitsesüsteem.](http://f9.pmo.ee/KQfY9-T_QDw1yd5YLLhikmSjJzQ=/1442x0/filters:focal(86x97:369x380):format(webp)/nginx/o/2024/04/22/16024259t1h21ce.jpg)
NATO tippkohtumise ajal teatasid viis riiki – USA, Saksamaa, Itaalia, Rumeenia ja Holland, et Ukrainale antakse üle 1 miljardi dollari suuruses summas õhutõrjesüsteeme, kirjutab julgeoleku ekspert Rainer Saks.
NATO tippkohtumise ajal teatasid viis riiki – USA, Saksamaa, Itaalia, Rumeenia ja Holland, et Ukrainale antakse üle 1 miljardi dollari suuruses summas õhutõrjesüsteeme, kirjutab julgeoleku ekspert Rainer Saks.
Nende hulgas nimetataks nii Patrioti ja SampT süsteemide patareisid, kui NASMASi, IRISe, HAWKi ja Gepardi õhutõrjesüsteeme. Kuigi kokkuvõttes on tegemist väga suure ja olulise abiga Ukrainale, on mõned lubadused juba varem meedias avalikult välja käidud ning kogu loetelu ei saa pidada uueks ehk täiendavaks õhutõrjevõime kasvuks. Ukraina kindlasti ei suuda suurtes kogustes uut relvastust ka korraga vastu võtta, kuid kindlasti ei saa nende lubaduste põhjal kõneleda väga pikaajaliselt plaanist Ukraina õhutõrje tugevdamisel. USA ei jäta ka muljet, et nad kavatseksid loobuda piirangutest enda tarnitud rakettide kasutamisel Venemaa territooriumil.
USA presidendi administratsioon on tegelikult sattunud lõksu, kuulutades avalikult välja piirangud Ukrainale tarnitud relvastuse kasutamisel sõjaliste sihtmärkide ründamisel Venemaal ning põhjendades seda sooviga vältida sõja eskaleerimist. Selline iseendale piirangu seadmine on asetanud USA juhid samal ajal kahepoolse surve alla. Venemaa saab «tänu» USA loodud eeldustele avaldada informatsioonilist ning diplomaatilist survet konflikti eskaleerimise teemal ning Ukraina ja osa tema toetajaid väljendavad samal ajal rahulolematust nende piirangute kehtimise teemal.