![Sipelgmardikas üraskitest kahjustatud kuusekoorel.](http://f10.pmo.ee/WFqXl9y788lNA7ZxfXhWneON40w=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/05/30/16108076t1h1ae5.jpg)
Muutuv kliima on muutnud kuuskede elu raskeks pea kogu nende leviala ulatuses – vaid Oulust põhja pool näib aeg puude jaoks tiksuvat veel vanas rütmis ning kuuse-kooreüraski massrüüsted pole veel kuuski tabanud.
Muutuv kliima on muutnud kuuskede elu raskeks pea kogu nende leviala ulatuses – vaid Oulust põhja pool näib aeg puude jaoks tiksuvat veel vanas rütmis ning kuuse-kooreüraski massrüüsted pole veel kuuski tabanud.
Stressis puid ei suuda enam päästa kuuse-kooreüraski arvukad vaenlasedki, kuid ilma nendeta sureksid puud veel kiiremas tempos. Eestis elab üle 60 liigi röövputukaid ja parasitoide, kes elavad kuuse-kooreüraski käikudes ja toituvad üraskivastsetest. Kõige arvukam ja olulisem neist on üraskikärbes, kelle iga vastne pistab nahka 18–20 üraski tõuku.
Sipelgmardikas on vaid üks paljudest üraskite looduslikest vaenlastest. Sipelgmardikaid võib kohata maikuust alates üraskite lendluse ajal palgivirnadel või kuusetüvedel, kus nad püüavad ja söövad paljunema kogunevaid üraskeid. Hiljem munevad nad üraskite käikudesse ja nende vastsed toituvad nii üraskite kui ka teiste koore all elavate putukate tõukudest.