![Euroopa Parlament.](http://f9.pmo.ee/Ud6-K3T5LS3xqIs1a3OC7aTfQZs=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/04/10/15994766t1hf6be.jpg)
Euroopa Parlamendi valimised võivad anda šansi parlamendivälistele erakondadele, sest valijaid ei pruugi huvitada vanade erakondade üheülbane jutt, leiab TLÜ võrdleva poliitika dotsent Tõnis Saarts.
Euroopa Parlamendi valimised võivad anda šansi parlamendivälistele erakondadele, sest valijaid ei pruugi huvitada vanade erakondade üheülbane jutt, leiab TLÜ võrdleva poliitika dotsent Tõnis Saarts.
Lähenevatel europarlamendi valimistel võistleb omavahel kaks peamist leeri ja narratiivi: valitsusparteid soovivad sellest teha kõige asjatundlikumate julgeolekusaadikute lähetamise üritust, opositsioon aga, eesotsas Isamaaga, valitsuskriitilist referendumit. Paistab, et kolmandat võimalust valijale jäetud polegi. Tegelikult aga on. Üllatusi võib tulla pigem parlamendiväliste jõudude leerist, kellel on üsna lihtne sõnum: «Näidake vanadele parteidele, mis te neist tegelikult arvate, ja proovige midagi uut!»
Viimased küsitlused (ennekõike Kantar Emori oma) on näidanud, et viimati mainitud sõnum ei lange sugugi viljatule pinnasele: nii Parempoolsete kui ka Aivo Petersoni populaarsus on tõusuteel. Isegi kui kumbki neist üsna eriilmelistest jõududest valimiskünnist ei ületa ja vanadelt erakondadelt ühte kohta ära ei napsa, on neil ometi arvestatav paadikõigutamise potentsiaal. Parempoolsete nahka võib minna Isamaa või isegi Reformierakonna teine koht. Petersonil on korraliku tulemuse korral võimalus Keskerakond üldse mandaadita jätta.