![Päeva karikatuur, 20. mai.](http://f8.pmo.ee/eFYwXEpFNM8oE1PFlrJnBdtoh0A=/1442x0/filters:focal(68x40:1296x806):format(webp)/nginx/o/2024/05/19/16085161t1h19da.jpg)
- Veidi üle veerandi uutest sõduritest täidab miinimumnõuded.
Meie keskkoolilõpetajad peaks olema paremas füüsilises vormis.
Meie keskkoolilõpetajad peaks olema paremas füüsilises vormis.
Reedel sai läbi tänavune kaitseväe suurõppus Kevadtorm. Eks mõni asi õnnestus paremini, mõni halvemini ja mõni läks ka päris untsu. Nagu õppustel ikka. Alati saab paremini – ja füüsilist pingutust nõudvad ülesanded õnnestuvad paremini, kui nende sooritajad on heas vormis.
Kui õppustel osalenud reservistid ja kaitseliitlased peavad oma füüsilise vormi eest ise hoolitsema, siis ajateenijad tulevad enamasti otse keskkoolist, kus neil on ette nähtud kehalise kasvatuse tunnid ja nendes ka nõudmised, millele nad peaksid vastama.
Väeteenistusse tulevate ajateenijate füüsilise vormiga ongi aga juba aastaid probleeme. Ainult 28 protsenti ehk veidi üle veerandi kaitseväeteenistust alustavatest sõduritest suudab täita kehaliste võimete kontrolltesti miinimumnõudeid.
Need miinimumnõuded eeldavad, et kahe minuti jooksul tuleb teha vähemalt 40 kätekõverdust toenglamangus, sama ajaga tuleb teha 46 istessetõusu selililamangus ja 3,2 kilomeetrit tuleb joosta kuni 15,54 minutiga. Noorele tervele inimesele ei tohiks neis midagi erilist olla.
Kõik noored muidugi pole kuigi spordihuvilised ega käi väljaspool kooli trennis. Seega peaks nende kehaline ettevalmistus jääma kooli kanda.
Ainult 28 protsenti ehk veidi üle veerandi kaitseväeteenistust alustavatest sõduritest suudab täita kehaliste võimete kontrolltesti miinimumnõudeid.
Nii pöörduski kaitseväe juhataja kindral Martin Herem haridus- ja teadusminister Kristina Kallase poole kolme ettepanekuga, kuidas koolilõpetajad kaitseväeteenistuse ajaks paremasse vormi saaks.
Esiteks soovitas ta tõsta ainekavas üldkehalise ettevalmistuse treeningute mahtu jõu ja vastupidavuse arendamiseks. Teiseks peaks gümnaasiumiastme õpilased läbima kaitseväe kehaliste võimete testi positiivselt, probleemsed aga saaksid kasutada kaitseväe spordiäppi. Kolmandaks võiks gümnasistid läbida kiirrännakuna kümme kilomeetrit kümnekilose seljakotiga.
Kaitsevägi on sihiks võtnud, et 90 protsenti ajateenijatest suudaks miinimumnõuded täita. Praegune olukord on selline, et kaitseväeteenistuse 12. nädalal suudab seda 60 protsenti.
Küsimus pole ainult kaitseväe vajadustes, vaid ka üldiselt tervislikes eluviisides. Kui tahame, et meie inimesed kauem tervena elaksid, on Heremi soovituste täitmine mõistlik.
Sügisest kehtima hakkavas uues õppekavas on suur osa neistsoovitustest juba arvesse võetud. Oluline osa muidugi selle kõige juures on ka õpilastes endis motivatsiooni tekitamine.