![Läti riigipea Kārlis Ulmanis lahtisel autol.](http://f11.pmo.ee/4RhsNiYTfF0XC0KY6qiLVAbpk-4=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/05/16/16077205t1ha12c.jpg)
Läti riigipööre 90 aastat tagasi: 15. mail 1934 haaras võimu «kahekordne geenius» Kārlis Ulmanis, kes ei vaevunud enda toetuseks looma uut erakonda ega võtnud vastu uut põhiseadust.
Läti riigipööre 90 aastat tagasi: 15. mail 1934 haaras võimu «kahekordne geenius» Kārlis Ulmanis, kes ei vaevunud enda toetuseks looma uut erakonda ega võtnud vastu uut põhiseadust.
Eesti, Läti ja Leedu ühiseks geopoliitiliseks nimetajaks on sageli Baltikum. Kaugemalt vaadates on nende maade ajalugu üsna sarnane. Siiski, see kehtib Eesti ja Läti kohta, Leedu kuni 20. sajandi alguseni eristub selgelt oma kahest põhjanaabrist. Mõlemas riigis toimus kevadel 1934, vaid mõnekuise vahega, riigipööre ning seejärel üleminek autoritaarsele valitsemisele. Minnes detailsemaks, leiab tähelepanuväärseid erinevusi.
Millal otsustasid riigivanem Konstantin Päts ja kindral Johan Laidoner korraldada riigipöörde, pole teada. Ilmselt küpses see otsus alates veebruarist 1934, mil vabadussõjalased olid saavutanud suurt edu linna-, alevi- ja vallavolikogude valimistel ja nende võimas presidendikampaania tõotas edu kindral Andres Larkale. Konkreetne otsus tegutsema asuda langetati üsna vahetult 12. märtsi eel, ehk isegi alles eelmisel õhtul. Seevastu Läti ajaloolaste arvates alustas Kārlis Ulmanis hiljemalt augustis 1933 esimesi salajasi ettevalmistusi riigipöördeks.