![Laura Vilbiks, TÜ riigiteaduste üliõpilane ja kodanikuaktivist FOTO: Erakogu](http://f10.pmo.ee/Z9M2-bT0lDro54TUUMVVpr5NV9k=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2020/12/09/13521399t1h78ad.jpg)
Eile leidis riigikogu õiguskomisjon, et perekonnaseadus heteropaare ei diskrimineeri. Kas selle tõe avastamiseks läks tõepoolest vaja tervet komisjoni, küsib KU Leuveni filosoofiatudeng ja kodanikuaktivist Laura Vilbiks.
Eile leidis riigikogu õiguskomisjon, et perekonnaseadus heteropaare ei diskrimineeri. Kas selle tõe avastamiseks läks tõepoolest vaja tervet komisjoni, küsib KU Leuveni filosoofiatudeng ja kodanikuaktivist Laura Vilbiks.
Otsus tuli vastuseks Roheliste petitsioonile, kus väideti, et perekonnaseadus rikub samast soost paaride põhiseaduslikku õigust võrdsele kohtlemisele. 35 000 allakirjutanut palus, et abielu tuleks sätestada kahe täiskasvanud inimese vahelise liiduna sõltumata nende soost. On selge, et Roheliste petitsioon oli sümboolne – samasooliste abielu seadustamiseks pole hetkel ei ühiskondlikku ega poliitilist konsensust. Küll aga väärib märkimist, kuidas otsust seekord põhjendati.
Komisjoni hinnangul ei ole perekonnaseadus kellegi jaoks diskrimineeriv, sest abieluvõrdsus on tagatud kõigi «abieluvõimeliste» inimeste jaoks. Mis aga teeb inimese «abieluvõimeliseks»? Eks muidugi perekonnaseadus! Samasoolised paarid ei ole võimelised abielluma, sest perekonnaseadus seda neile ei võimalda. Õiguskomisjoni põhjendus pole midagi muud kui tautoloogia. Põhimõtteliselt öeldi, et «seadus lubab abielluda kõigil, kel seadus lubab abielluda». Selles väites puudub igasugune sisu.