Massiline sisseränne (sh ebaseaduslik sisseränne) on aastakümneid Lääne-Euroopa riike räsinud probleem. Selle probleemi peamine põhjus on tõsiasi, et paljud sisserändajad on pärit Vahemere-tagustest maadest, kus valitseb teistsugune kultuuriline ja usuline taust, mis omakorda on takistuseks sisserändajate lõimumisel.
Kui aastaid üritasid Lääne-Euroopa poliitikud selle probleemi eest pead jaanalinnu kombel liiva alla peita ja sisserändeprobleemi eitada, siis 2015. aasta migratsioonikriisi järel toimus teatav suhtumise muutus ning sisserände üle algasid teravad arutelud. Ühelt poolt kõlas lühinägelik seisukoht, et massiline sisseränne on kasulik ja pakub lahendust madala sündimusega ja vananeva elanikkonnaga riikidele. Teisalt tõdeti, et massiline võõramaalaste saabumine on toonud kaasa paralleelühiskondade tekke, kuritegevuse kasvu ja ridamisi sotsiaalseid probleeme ning surve riigieelarvele.