![Terje Põvvat](http://f10.pmo.ee/sFmD4xqGUdwmsfVm0Jhcpk34XiM=/1442x0/filters:focal(220x326:235x341):format(webp)/nginx/o/2021/06/06/13830228t1he4d3.jpg)
Keskkonnaministri soov mitte välja kuulutada pesitsusrahu näib teenivat väikese, kuid hääleka metsatööstuse esindajate huve, kirjutab SA Keskkonnateabe Ühendus analüütik Terje Põvvat.
Keskkonnaministri soov mitte välja kuulutada pesitsusrahu näib teenivat väikese, kuid hääleka metsatööstuse esindajate huve, kirjutab SA Keskkonnateabe Ühendus analüütik Terje Põvvat.
Tänu Tallinna ringkonnakohtu otsusele said lindude pesitsemise tõttu esialgse õiguskaitse Märjamaa kohalikud looduskaitsjad, kes vaidlustasid erametsa raiumise. Keskkonnaamet hakkas seepeale inimeste teadete alusel järjest raieid seiskama, tekitades ühtlasi metsa- ja puidutööstuses tõelise poleemika. Me oleme nimelt olukorras, kus pesitsusaegne lindude tapmise ja hävitamise keeld on looduskaitseseaduses aastast 2009 ehk üle kümne aasta. Vastava tööstusharu esindajatele kõlas see kõik hiljaaegu järsu ja üllatava kursimuutusena.
Jääb selgusetuks, kuidas pole keskkonnaamet juba varem nõudnud seaduse täitmist, kuigi õiguskantsleri kinnitusel tuleb järgida looduskaitseseadust mitte ainult metsatööde tegijal, vaid seda peab silmas pidama ka riik tegevuseks luba andes. Ehkki vahetult hindab pesade olemasolu või puudumist metsatööde tegija, peab ka keskkonnaametnikel olema hea ülevaade lindude tõenäolistest pesitsemiseelistustest ning eri raieliikide mõjudest lindude pesitsusajal. Eri tüüpi raiete mõju hindamisel linnustikule tuleb juhinduda teadusuuringutest ning vajaduse korral seada metsateatisele proportsionaalsed tingimused, mis tagaksid metsaomaniku ja looduskaitse huvide vahel mõistliku tasakaalu.