Nii maailmas kui ka Eestis on majanduses käsil head ajad. Pärast seda, kui ligi kümnendi vältel tuli alatasa majanduskasvu prognoose alandada, ületas möödunud aasta igasugused ootused nii Ameerikas, Euroopas kui ka arenevatel turgudel. Majandus kasvab tublisti meie põhja- ja läänenaabri juures ning nende kiiluvees liigume ka meie. Majanduskasvu numbrid Euroopas ja mujal meenutavad näitajaid, mis olid enne 2008. aasta ülemaailmset majanduskriisi, ja on neid, kes hoiatavad, et toonased vapustused võivad lähitulevikus korduda.
Riskid on kahtlemata olemas, kuid jutud peatsest kriisist on liialdatud. Ka Postimehe ja advokaadibüroo TARK konverentsil jäi kõlama mõte, et pole tarvis nautida enda ära hirmutamist. Majandusanalüütik ja õppejõud Ruta Arumäe rõhutas, et Eesti majanduse puhul ei saa mullist rääkida ning kriisi tulekut pelgama ei pea. Peale selle ei saa rääkida ajaloo kordumisest, kuna iga kriis on erinev. Ka analüütik Peeter Koppel leidis, et kriisi pole praegu põhjust karta, kuna globaalne kasv on tugev ja jätkub veel vähemalt kahe aasta vältel.
Majandusteooria järgi järgivad kõik majandustsüklid ühtesama mustrit. Kõigepealt elavnemine, seejärel laienemine, siis tipptaseme saavutamine ja lõpuks kokkutõmbumisfaas. Konverentsil jäid kõlama ka mõtted, et nii või teisiti tuleb valmistuda majandustsükli viimaseks faasiks. Ka headel aegadel. Ehkki eksisteerivad ohud, tunduvad maailmamajanduse kasvu tulevikuväljavaated olevat head ja targa poliitika korral võivad järgnevad aastad kujuneda palju paremaks kui eelnevad. Sama on ka meil Eestis. Kuid enne tuleva aasta riigikogu valimisi on osal Eesti valitsuspoliitikutel sarnaselt 2007. aasta omadega jalad juba hakanud maaga kontakti kaotama. Raha ja tasuta asju lubatakse praktiliselt kõigile, kes valimisbülletääni kätte saavad. Kuid toonastest vigadest tuleb õppida, neid ei tohi korrata. Seepärast tuleb juba praegu ka malemängija kombel kolm käiku ette mõelda ning ka majandustsükli järgmiste faasidega arvestada.