Putnami kirjeldatud tegusa demokraatia eeltingimused olid järelikult Eestis loodud umbes 150 aastat tagasi ja mitte väiksemal määral kui need, millest vaimustus peaaegu samal ajal krahv de Tocqueville Ameerikas.
Olen varem ja mujal rääkinud sellest, et me võiksime ka Eesti riiki pidada üheks suureks kodanikualgatuseks. Meie riik sündis lipu all, mis pärines akadeemiliselt üliõpilasorganisatsioonilt. Mida muud kui kodanikualgatused olid Maapäev või Asutav Kogu? Me ka taastasime oma riigi lähtudes arusaamast, et kodanikud ja nende omand eksisteerivad järjepidevalt.
Erinevad võrdlevad uuringud kinnitavad, et Eesti on endiselt tugeva vabakondliku alusega riik. See alus on kohati ehk tugevamgi kui mõnes sellises riigis, mida pole kunagi okupeeritud.
See alus teebki meid tugevaks ja lubab hakkama saada kõige rängemate katsumustega. Seepärast tuleb seda alust hoida, kaitsta ja tugevdada ning kõiki vabakondlikke algatusi toetada ja soodustada. Ka siis, kui nende sisu avalikus diskussioonis mingil põhjusel, olgu teadmatuse või umbusu tõttu moondub.
Olgu siin käepäraseks näiteks mullune puhtalt kodanikualgatusena loodud «Talendid koju!», mida mingil mulle täiesti arusaamatul põhjusel on hakatud halvustama. Neli Eestisse tagasi elama ja tööle tulnud kodanikku otsustasid näidata kodanikujulgust, aidata oma riiki, Eesti ettevõtjaid ja Eesti vabakonda. Et nende eeskuju leiaks järgimist, otsustasid need neli kodanikku luua infoportaali «Talendid koju!»
See hea algatus tundus vajalik nii Eesti riigile kui ettevõtjatele. Me ju kõik tahame, et välismaal õppinud ja töötanud kodanikud rikastaksid oma oskuste ja kogemustega meie ühist elu. Et nad teeksid Eestit paremaks ja suuremaks. Me vist kõik tahame seda ega peaks seetõttu kodanikujulgust halvustama.
Samuti tuleb olla tähelepanelik kõikvõimalike vari- ja pseudovabakondade suhtes, mille kaudu soovitakse ajada võimu- või äriasju, mis ei käi kokku kodanikuühiskonna olemusega.
QUANGO, GONGO – te teate hästi, mis asjad peituvad nende akronüümide taha. Või PANGO ja MUNGO ehk parteide ja munitsipaalvõimuga seotud pseudovabakonnad.
Üks on selge: vabakonda ei saa organiseerida «ülalt». Kui me sellel juhtuda laseme, siis kaob vabakonna kui autoritaarsuse vastase parima kaitsesüsti mõjujõud.
Kodanike vabatahtlik organiseeritud tegevus on meie parim sisekaitse, tsiviilkaitse ning laiemas ja parimas mõttes totaalkaitse. Seepärast peamegi vabakondlikke algatusi toetama ja kaitsma.