![Fookuse rubriigi «Ühiskond ja inimene» toimetaja Martin Ehala.](http://f8.pmo.ee/LH3cAWWnoeOwpTxnSXfitri7elQ=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/01/11/15825272t1h2a05.jpg)
Viimase veerandsajandi jooksul on hariduspoliitika nurgakiviks saanud põhimõte «Erinevus! Võrdsus! Kaasatus!» Paraku on see endaga kaasa toonud diskrimineerimise rassi- ja sootunnuste põhjal, kirjutab Fookuse toimetaja Martin Ehala.
Viimase veerandsajandi jooksul on hariduspoliitika nurgakiviks saanud põhimõte «Erinevus! Võrdsus! Kaasatus!» Paraku on see endaga kaasa toonud diskrimineerimise rassi- ja sootunnuste põhjal, kirjutab Fookuse toimetaja Martin Ehala.
Ameerika Ühendriikides on see poliitika läinud nii äärmuslikuks, et ülikoolides on loodud omaette nn DEI-osakonnad, mille nimetus on sama fraasi ingliskeelne lühend (Diversity! Equity! Inclusion!). Näiteks Michigani ülikoolis on DEI-töö peal 247 inimest aastaeelarvega 30 miljonit dollarit, samas ülikooli kogueelarve on 260 miljonit.
DEI on üllas põhimõte, kuid selle rakendamine viib diskrimineerimisele rassi, soo või muu tunnuse alusel. Näiteks akadeemiliselt keskpärasel europiidil on vaid 1,8-protsendine võimalus saada Harvardisse vastu võetud, kuid sama keskpärasel mustanahalisel on see võimalus üle seitsme korra kõrgem (12,8 protsenti).